Із 1 березня російська міліція змінює назву на поліція. Реформа правоохоронного органу почалася після того, як Росію потрясла серія викриттів злочинів людей у міліцейських погонах. На чолі процесу реформ у 2009 році став сам президент Дмитро Медведєв.
Передбачається, що протягом наступних 10 місяців кількість міліціонерів, чи то вже поліцейських, скоротиться на 20 відсотків, натомість зросте їхня зарплата. Офіцери поліції пройдуть перепідготовку, їх краще відбиратимуть, не братимуть на роботу раніше судимих, людей із наркотичною чи алкогольною залежністю.
Але російська громадськість не дуже довіряє змінам. Понад половина, 52% росіян, опитаних дослідниками з «Левада-центру», вважають, що новий закон є поверховим, і не принесе суттєвих змін. Лише 19% вірить, що зміни будуть на краще.
Скептичні щодо змін і фахівці. Колишній голова московської міліції, який очолював відомство відразу після розвалу СРСР, а нині голова Центру Ліберально-консервативної партії Аркадій Мурашов зауважує, що від зміни назви суть не зміниться. «Першого березня зміниться назва. Але «поліція» працюватиме так само погано, як і «міліція», – каже він.
Велика кількість офіцерів становить «загрозу для звичайних громадян» – експерт
Подібні сумніви висловлюють і політологи. Російський політолог Микола Петров зазначає, що реформа може мати сумні наслідки не лише для поліції, а ширше – для суспільства.
«За винятком кількох малих покращень не відбудеться нічого, що можна було б назвати реформою, хіба що відомство стане називатися «поліція», а не «міліція». Але нічого нового я не бачу. Відбувається профанація самої ідеї реформи, що матиме негативний наслідок і для поліції, і для інших реформ так само», – заявив Петров.
Ірина Бороган, заступник редактора інтернет-сайту Agentury.ru, який займається вивченням діяльності правоохоронних органів, говорить, що позитивні зміни будуть, але її погляд відображає глибоку зневіру росіян у своїх правоохоронцях.
«Єдиною позитивною зміною є рішення про скорочення офіцерів поліції. Величезна кількість офіцерів, котрі патрулюють вулиці та метро, становить загрозу для звичайних громадян, яких вони часом просто грабують. Це ж стосується офіцерів, що працюють в фінансових відділах, які мають боротися з економічними злочинами, але насправді вони ставлять значну небезпеку для бізнесменів», – зауважила Ірина Бороган.
Інші критики вказують на те, що в законі не закладені механізми контролю за реалізацією реформи.
Передбачається, що протягом наступних 10 місяців кількість міліціонерів, чи то вже поліцейських, скоротиться на 20 відсотків, натомість зросте їхня зарплата. Офіцери поліції пройдуть перепідготовку, їх краще відбиратимуть, не братимуть на роботу раніше судимих, людей із наркотичною чи алкогольною залежністю.
Але російська громадськість не дуже довіряє змінам. Понад половина, 52% росіян, опитаних дослідниками з «Левада-центру», вважають, що новий закон є поверховим, і не принесе суттєвих змін. Лише 19% вірить, що зміни будуть на краще.
Скептичні щодо змін і фахівці. Колишній голова московської міліції, який очолював відомство відразу після розвалу СРСР, а нині голова Центру Ліберально-консервативної партії Аркадій Мурашов зауважує, що від зміни назви суть не зміниться. «Першого березня зміниться назва. Але «поліція» працюватиме так само погано, як і «міліція», – каже він.
Велика кількість офіцерів становить «загрозу для звичайних громадян» – експерт
Подібні сумніви висловлюють і політологи. Російський політолог Микола Петров зазначає, що реформа може мати сумні наслідки не лише для поліції, а ширше – для суспільства.
«За винятком кількох малих покращень не відбудеться нічого, що можна було б назвати реформою, хіба що відомство стане називатися «поліція», а не «міліція». Але нічого нового я не бачу. Відбувається профанація самої ідеї реформи, що матиме негативний наслідок і для поліції, і для інших реформ так само», – заявив Петров.
Ірина Бороган, заступник редактора інтернет-сайту Agentury.ru, який займається вивченням діяльності правоохоронних органів, говорить, що позитивні зміни будуть, але її погляд відображає глибоку зневіру росіян у своїх правоохоронцях.
«Єдиною позитивною зміною є рішення про скорочення офіцерів поліції. Величезна кількість офіцерів, котрі патрулюють вулиці та метро, становить загрозу для звичайних громадян, яких вони часом просто грабують. Це ж стосується офіцерів, що працюють в фінансових відділах, які мають боротися з економічними злочинами, але насправді вони ставлять значну небезпеку для бізнесменів», – зауважила Ірина Бороган.
Інші критики вказують на те, що в законі не закладені механізми контролю за реалізацією реформи.